Bé, doncs avui tenim aquí amb nosaltres en David Marín, que és professor de matemàtiques de l'UAB
i que té amb l'experiència en TIX, que és l'únic sistema que jo conec que pots fer gràfics i coses xules
directament des del látex sense necessitar d'alguna altra.
Sempre hi ha el dubte que tenim entre faig servir TIX, ho faig servir tot amb codi,
ho faig servir una eina exterior, diguem-ne que em permeti fer servir el retuli.
Les dues coses tenen avantatges i inconvenients i suposo que també en parlaràs.
He vist coses molt guapes fetes per ell, antics, i avui ens parlarà d'això.
Endavant, David. Gràcies.
Molt bé, moltes gràcies per l'invitació.
Bé, aquesta xerrada és sobre com utilitzar el package TIX amb TEC per fer il·lustracions directament amb el codi.
Llavors, els continguts seran una introducció, polígons, ombrejat, fletxes,
arcs de circumferències i elipses, corbes de teixida i parametxades,
com introduir funcions elementals de variables reals en el TEC i definir objectes i transformar-los.
I també utilitzarem una comanda que la trobo molt útil,
Sania Forich, que és una comanda que fa servir la Xerrada de TIX.
I també utilitzarem una comanda que la trobo molt útil, Sania Forich,
que permet fer bucles per fer dibuixos més complicats.
I finalment mostraré alguns exemples de la meva docència de recerca i d'imoldació.
Llavors, la introducció és el que ha de tenir un document TEC, el document Class Article,
o també la Class Beamer.
Si utilitzem la Class Beamer, abans de posar la figura TIX, que és aquí,
hem de posar-la dins d'una frame.
Llavors, hem de carregar el package TIX
i aquest PGF4 és per utilitzar la comanda Forich.
Que és per fer bucles.
Aquest altre package és per fer càlculs matemàtics amb les coordenades
i aquest d'aquí és per tenir més opcions per dibuixar gràfiques 2D o fins i tot 3D.
I aquesta és una subopció del package PGF4.
Aleshores, entrem al document, veiem document i centrem la figura que volem fer
i la posem dins d'un entorn TIX Picture.
Llavors, tota la resta de codis que hi ha a la presentació
serà el que hi ha als punts suspensius, tot això ja no ho posaré a la presentació.
Primer, va bé fer-se unes línies d'ajuda per situar els punts.
Llavors, posem, per exemple, de 5 menjú, que és l'estrem esquerre del rectangle aquest,
fins a 5,3, que seria el de la dreta.
El 0,0 està aquí i baixa menjú cap a baix i 3 cap a dalt.
Llavors dibuixem una línia que va del 0,0 al 4,0,
una línia gruixuda i que acaba amb una fletxa cap a la dreta, que és aquesta d'aquí.
Després dibuixem un quadrat, quatre segments que va del 0,0 al 1,1,
el 0,0 està aquí, l'1 està aquí, 0,2, menjú, 0,0.
I posem aquesta opció perquè la línia sigui gruixuda,
però en aquest dibuix no es veu que sigui gruixuda, és molt fineta.
Un punt és un gruix bastant considerable i no es veu aquí.
Això és degut a que després d'aquesta instrucció hem dit que faci una unió
de uns segments també que estigui omplerta amb color groc.
I això ho ha fet després.
I al fer-lo després es menja una miqueta de la línia gruixuda que havíem fet en blau aquí.
Llavors com podem arreglar això? Doncs canviant d'ordre.
L'ordre en què fem les comandes és important.
Aquí si posem la línia blau al final,
aleshores es veu que manté el gruix que ja l'havíem dit, el degut punt.
I llavors primer ha dibuixat el quadrat groc i a sobre ha pintat la línia blau.
La comanda per dibuixar és draw i entre clavadors hi ha les opcions que podem ficar.
Per dibuixar arts, des de Conferències i elipsis,
Fiquem primer les línies d'ajuda i aquí tenim un cercle omplert centrat en el 0,0 és d'aquí,
menys 4, 0,5, radi, un punt.
Llavors aquí hem de diferenciar entre, hi ha dues mesures,
els centímetres, que és això del menys 5, el 5 i tot això, i els punts.
Els punts són molt més petits.
Llavors aquí el radi és un punt i omplert perquè surti aquest cercle per designar un punt,
que és el centre de la Conferència segona.
El centre de la Conferència segona, el que fem és posem el centre, també el mateix,
cerca i després ràdios 0,5.
I aquest 0,5, com que no hem posat PT, és 0,5 centímetres, és la meitat del quadre d'aquest.
Això és el que fa aquí.
Si estem utilitzant Beamer, ens pot interessar que aquests dibuixos surtin primer un després un altre,
com aquí. Llavors podem utilitzar aquesta comanda, on slide, de dos cap endavant es quedarà el dibuix.
A la slide 1 no surt.
Llavors dibuixem un cercle de radi, un punt,
per dibuixar com el punt que està al menjú 1, que és aquest punt d'aquí.
Llavors dibuixem, mirem primer la vermella,
un arc de Conferència de radi 1 i que comença.
Llavors aquest punt, que abans era el centre del cercle, ara és on comença l'arc.
Comença aquí en el menjú 1.
Llavors el radi és 1 i li diem que l'angle de començament és 45 graus
i l'angle per acabar és 135. Llavors ha fet aquest arc d'aquí.
També podem dir-li que faci la part completa, per exemple aquí amb dash, amb aquesta opció.
I podem començar també, si volem que passi per aquest punt,
comencem a l'angle 45 i acabem a l'angle 405.
Això és mòdul, això és un graus, 360 graus.
I per fer ellipses hi ha com 3 maneres.
La primera és agafar la mateixa definició que teníem aquí,
aquesta d'aquí, i la posem, arc, menjú 1, arc, és exactament la mateixa.
Aleshores, per què no surt centrat al mateix joc?
Perquè en la comanda draw, a les opcions, hi ha aquest xshift 6 centímetres,
que el que fa és, aquest dibuix que hem fet aquí, el traslladem 6 centímetres.
I també fem aquesta opció, xscale 2, que és que en les x les multiplica per 2.
Aquí és curiós que si mirem aquest punt on comença l'arc vermell
i el punt on comença l'arc transformat, la diferència és 1, 2, 3, 4, 5.
I en canvi, aquí hem dit que és un xshift de 6.
Què està passant aquí?
Doncs el que està passant és que l'ordre en què es fa el xshift i el xscale és important.
Llavors, primer, el que es fa és un reescalat de 2 des del 0, 0,
llavors aquest punt passa aquí d'aquí al menys 2, 1 i després es fa el xshift que acaba aquí.
Si haguéssim posat això al revés, sortiria una cosa diferent.
Primer faria la trasllació i després faria la trasllació cap a la dreta
i després faria la trasllació cap a la dreta i després faria el doble en l'escala
i sortiria el dibuix, que l'ordre en què posem aquestes coses és important.
El mateix per al vermell, he fet les mateixes opcions amb la part vermella, que és aquesta d'aquí.
I això és una manera de crear elipses o arcs d'elipses a partir d'arcs de circumferències,
fent dilatacions en la part horizontal o en la part vertical.
Però també hi ha aquesta altra manera que és utilitzar la comanda elipse
i llavors aquí sí que està centrada, és al centre de l'elipse
i prescrivim el ràdio, el semi-aix horitzontal i el semi-aix vertical.
O també podem dir arc, que és com l'arc de circumferència,
l'angle de començament i de final i també prescriure els dos radis o els dos semi-aixos de l'elipse o de l'arc de l'elipse.
I tot això fa dos diferents dibuixos que hi ha aquí.
Després passem a corbes de vessier.
Llavors aquí el que faig és...
Bueno, hi ha aquesta comanda que és interessant, begin scope, end scope, aquest entorn,
que tot el que estigui entre aquests dos en aquest entorn estarà afectat de les opcions que hi ha aquí.
En aquest cas, hem fet un dibuix que no està centrat on volem,
ja tenim les coordenades fetes però està descentrat,
doncs el podem traslladar horizontalment i verticalment a on volem.
Llavors he dibuixat els punts de control, aquest, el U4 i el 4U,
que són aquests d'aquí, he dibuixat les línies que van del 0,0, que és on començarà la meva corba de vessier,
al punt de control, a l'altre punt de control, hi ha el punt on acaba la corba de vessier
i després, això és la comanda que està aquí, i després del 0,0, que és el primer punt de la corba de vessier,
els punts, dos punts, controls, el punt de control i on acaba.
I això hauria fet només, si haguéssim acabat aquí, la comanda hauria fet només aquesta part.
El que passa, si posem dues barres cycle, aleshores tanca, i torna al començament,
i això permet d'emplenar l'àrea que determina aquesta corba tancada.
I després el color, aquí he posat orange, i aquesta notació, admiració 70,
és que el color orange és més fort i aquí està fent el 70% de la corba, si posem aquí un 0% sortiria blanc,
i un 100% sortiria l'orange normal, el 70% queda entre mig, i això és el que fa aquesta...
Això és una bona pregunta, jo això només ho he provat amb dues, però és possible que admeti més.
I també podem fer corres parametritxades, aquí, clar, jo això ho he fet...
Mirem, hi ha la comanda plot, hi ha un parèntesis que són les coordenades X i les coordenades Y.
La coordenada X està entre claus, això és perquè estarà fent operacions matemàtiques,
i perquè les calculi, efectivament, ella ha de saber que ha de fer un calcul i llavors està entre claus.
I després aquí hi ha l'exponencial, de 0,1 per T, i llavors, contra barra T, això és la variable,
que anirà variant, pel sinus de contra barra T, R, això no és una quantitat, això és R de radians,
això està mesurant en radians.
I això és la X i la Y que anirà dibuixant, llavors, què hem de posar?
Hem de posar-li el domini on es moure la variable, que és de menys cinc vegades pi, o una aproximació de pi, a dos vegades pi.
Smooth és una opció perquè no dibuixi directament sedments, sinó que sigui suau el dibuix.
I li hem de dir la variable, el nom de la variable que estarà ficada aquí dins, que és la contra barra T.
Llavors, això està centrat a l'origen, la X i la Y aquesta paramedització està centrada a l'origen,
però l'origen està en aquest puntet d'aquí, volem traslladar-lo,
traslladem amb el Shift i Shift, i després ajustem l'escala perquè no se'n surti a 0,75.
Això és el que fa aquesta comanda.
Les corbes de vestir són tan bé, però potser el que és més fàcil d'utilitzar és corbes que passen per punts donats amb tangències prescrites.
Aleshores, aquí he posat l'origen, Fils00 Circle aquí, i després, al final de tot,
jo ho he posat al final perquè quedi per sobre de la resta del dibuix un texte,
o aquí es pot posar un símbol matemàtic entre dòlars, el que sigui, i llavors això està centrat.
Això està al 00, aquest noda està al 00, cap a la dreta al 00, i el que es posa és aquest texte, o aquesta fórmula matemàtica, origen.
I després dibuixem una seqüència de segments o de arcs, que és,
surto de menys 0,5, 0, que és aquest punt d'aquí, vaig al menjú 0,1, que és aquest punt d'aquí,
d'aquí vaig tu al 0,25, 1, que és aquest punt d'aquí,
sortint en 90 graus i arribant en 180, aquí horitzontal.
Després, quan estic en aquest punt, me'n vaig cap al següent, 2, 0,25, 1, 2, 0,25,
sortint a angla 0 i arribant en angla 135, que és aquest d'aquí.
I així es va fent, es van creant aquests segments, si aquí no vols que sigui curvat,
doncs es pot fer recte sense reescriure la sortida ni l'arribada, els angles de sortida i l'arribada,
i al final acabem al menys 0,5, 0, aquí i fem el dibuix que ens interessa.
Aquests tipus de dibuixos simples es poden ficar dintre d'unes variables,
posem un nom, ticset, peix, és el nom de la variable,
i aquí posem el que hem posat abans, traiem-li el noda de l'origen i dibuixant a sobre,
i posant-lo un plert de vermell i dibuixant a sobre, final de tot, un cercle groc aquí que fa el paper del peix.
I ara, quan això ho creem dintre del document Tec, ho deixem, ja està, ja està creat,
i ara, però fora del begin picture, del tics picture, hi posem un entorn picture
i dibuixem el pic, peix, que hem definit abans, al punt 0,0, això el podem centrar on vulguem,
i cridar-lo tantes vegades com vulguem.
Per exemple, llavors hem creat un objecte i ara el podem transformar.
Llavors aquí podem fer, dintre del entorn tics picture, utilitzar el pic peix tres vegades
i en cada una podem posar-li diferents opcions.
Per exemple, aquí estem rescalats 0,2, aquí també, i aquí hi ha 0,1.
Un rutem menys 90 graus, l'altre rutem 0, l'altre rutem 70, i els tenim aquí dibuixats.
I per exemple podem fer coses semblants a aquesta d'aquí.
Llavors ara, això està fet amb, clar, hi ha molts peixos i això es fa un a un, doncs és molt laboriós,
llavors utilitzem la comanda forage, i aquí tenim el codi per a això.
Llavors aquesta primera part és la definició del peix, després el preàmbul del document
i també hem de posar el package pgfor, per utilitzar el forage, i el tics liobrimaz, per fer càlculs,
en el que la espiral d'abans ja estava utilitzant això, i ara entrem a l'entorn tics picture
i el primer que fem és dibuixar un cercle de radí 4 blau, però a 35%, perquè no sigui molt fort.
Això és el de fora, no?
Llavors aquí, en aquesta línia, introduïm variables que podem utilitzar en les nostres fórmules.
N20, L6, Z51, W34, això ho gestem una mica com va quedant, compilem, mirem com queda, etc.
I ara la comanda forage. Les variables són contrabarra nom, forage, contrabarra K, in 06, obro una clau
i aquí poso el que farà per aquesta primera, i aquesta clau es tanca aquí.
Llavors hi ha un altre forage, J, de U3, sobre la clau, que es tanca a la segona.
I una tercera forage, I, en 0, 2 fins a N, doncs aquí fa 20 vegades, això, i aquesta clau es tanca aquí d'aquí.
I ara fem tics maths, està fent un càlcul matemàtic ara. Aquesta tics maths es tanca aquí.
I ha calculat una X, que és menjú elevat a J, per L, per dividit per 1 més i mitjus,
per cosinos de 40 d'E de si, menys 10J, més K per Z, amb més W, el que vulguem.
Nos inventem una fórmula aquí, una altra per la Y, i ara això és el càlcul que ha fet, s'acaba aquí.
Ja té una X i una Y calculades. Dibuixem el pic peix posat a aquest punt XI,
rotat a aquest angle, que depèn també de totes aquestes variables, i reescalat d'aquesta manera.
I al final de tot posem al centre del cercle, color groc, doncs un símbol matemàtic infinit gran.
Això és el que fa aquesta cosa. I això només amb aquest codi ja fa tota.
I ara, en variant la N, la L, la Z, pots ajustar perquè quedi com més t'agradi.
També podem donar una llista de punts i que els uneixi.
Llavors, aquí hi ha aquesta comanda Smooth, que ja hem utilitzat abans,
que el que fa és que l'unir els punts se'ls faci de manera que sigui suau, no s'incenten rectes.
Llavors, aquí tenim Plot Coordinates, i aquí posem la llista de punts que volem unir.
I llavors he dibuixat també una línia des de 0, 0 a 4, 4.
I era per il·lustrar com podem fer com una simetria, que és una cosa tan tonta com en el Draw,
posar com a opció que les X són com les 6, perquè estem dient, bueno, aquí es podia fer un reescalat també,
podíem posar 0,5, que el vector de les X, que és el 0, ho convertim en el 0,1,
el vector de les 6, que és el 0,1, el convertim en el 0,0, per aquesta transformació.
Llavors, canviem de color, Plot Coordinates, els mateixos punts que ja havíem posat abans,
el que fa que aquesta opció l'està afectant a tota la resta.
Encara podem fer coses més generals perquè hi ha aquesta opció CMABCDEF,
que el que fa és realitzar la transformació lineal aquesta.
Llavors, per què en aquest ordre?
Perquè AB és on va parar el 0, 0, CD és on va parar el 0,1, de la transformació lineal,
i EF és una traducció horizontal, EF vertical.
Llavors, aquí podem veure, per exemple, aquest rectangle gris,
quan li fiquem la transformació 1, 1, menys 0,5, 1, 2, 0,
doncs vol dir que el vector 1, 0, va parar al 1,
l'1, 0, va parar al 1, aquest d'aquí.
No, aquest d'aquí, blau.
El 0,1 va parar al menys 0,5, 1, que és aquest d'aquí,
però està a la meitat, doncs queda aquí, acabaria aquest d'aquí dalt,
i després traslladem 1, 1, la trasllació la fem al final,
traslladem 1, i l'altre és igual.
Això, podem fer totes les transformacions lineals a fins que vulguem.
Representació gràfica de funcions elementals en dues dimensions.
Aquí necessitem el package aquest, que millor posar-lo al preàmbul,
i, bueno, la sintaxi és aquesta, begin axis, end axis,
aquí el nom dels eixos, de on varien la variable X i la variable Y,
i, bueno, una opció per a com són les línies dels eixos.
I llavors afegim plots, el domini de la funció,
quants punts volem que utilitzi, el color, el gruix de línia,
si volem que posi fletxes a l'inici al final, per exemple,
i la funció.
4X menys X quadrats la va, és aquesta, o si no és d'X per 180,
doncs això seria utilitzant graus, o sigui,
i això si volem utilitzar radians, aquesta.
I també hi ha les funcions element flor, part entera, etc.
I també podem fer representacions gràfiques en 3D,
i aquí és on necessitem posar al preàmbul aquestes coses,
això s'ha d'ajustar una mica,
i és el mateix de in axis, end axis, però upload 3,
i llavors posem això d'aquí, l'expressió de la funció entre les dimensions.
Això es pot utilitzar per fer aquest tipus de dibuixos
en llistes de problemes de la docència.
També hi ha tota una sèrie de comandes per treballar amb arbres,
que és la comanda node i chill,
que la va posant d'aquest vèrtex root,
doncs baixa dos arestes, dos descendents,
i ara posem aquí el nom left i el nom right, que serien aquests d'aquí.
I en aquest d'aquí, en la part de la dreta,
el que hi ha és utilitzar la comanda forage per fer-lo com més automatitzat.
Llavors, forage x, insert 1, 2, 3, repeteix quatre vegades, el chill,
chill, que és crea.
Després fem un cercle, això és el node,
el node seria el node que aquí era left i right,
aquí és un fill, cercle, dos punts,
i després, per cada y, en 0, 1, 2, 3, baixem xil,
baixem aquí un, després baixem un altre forage, 0, 1, per baixar aquí.
I, bé, això s'ha anat provant i mira com va sortir.
Llavors, això és un exemple d'un problema que em va cridar l'atenció,
que va sortir a unes jornades que organitzava l'OPC
pels estudiants de primària, no, de secundària.
I deia, determinar una estratègia per a l'objecte que es mou en els centers
ha resultat constant disparant a posicions centeres per cada temps natural.
Llavors, està segur que al final acaba donant-hi, no?
Llavors, la solució era que si coneguéssim la velocitat B
i la posició x de l'objecte en la llista inicial,
podríem avaltre en qualsevol moment disparant a la posició x més Tb.
I, per tant, el que cal és enumerar totes les posicions i velocitats inicials,
mitjançant el T natural.
Llavors, el dibuix que jo he fet en TIX és aquest, no?
Llavors, aquí estan totes les posicions de 7 a 2, el 0, 0,
després aquí una fletxa que es veu que està com darrere.
Aquí hi ha una certa transparència, ara mirarem com es fa això,
a la posició u0, a la posició u1, etc.
Llavors, en cada punt, faig xt més Tb,
i poso a l'enter on s'ha de disparar.
I aquesta és la il·lustració de la solució.
I aquí tenim el codi per fer això.
Llavors, hi ha opacity, 0,8.
Això és per aconseguir que es vegi la línia de darrere,
o sigui, que les voles verdes aquestes siguin mitjans transparents.
I després, això no ho discutiré en tot detall,
perquè s'ha de pensar, això és un programa.
Llavors, hi ha forits A de u8, forits B de u8 és quantes voltes està dibuixant,
forits B de ua2, això és perquè tenen adones que això són un recorregut de 3,
un recorregut de 3, un recorregut de 4, recorregut de 4,
doncs, repeteixes de ua2, recorregut.
I per cada C de uaA, que recorre cada segment horizontal o vertical,
doncs, introduïm aquesta instrucció per calcular una variable xx,
i és la que hi havia per cossos de 90 graus unes quantes vegades.
I troncar, això són variables reals, tronca variable entera,
perquè si no, aquí sortiria 28,0, llavors molt llarg.
I aquí tenim la z, que és x més ti, i això és el que posarà.
El que posa és, en cada punt xi, un cercle de raó, i després, al centre del cercle,
un nod, un noda, que és en petit, un tamaig petit, el valor de la z.
I aquí necessites aquestes comandes per dir que aquestes variables són globals.
Això és com més avançat, però em va fer gràcia poder fer aquest programeta.
Un exemple de la meva recerca, que és això que està publicat,
és un diarana i forcació de la funció de periode,
i doncs, els sistemes diferents del pla, i tot això està fet amb ticks.
Aquesta corba és una corba complicada, és una hipergeomètrica,
llavors està discretitzada,
però aquestes variables se les podem donar,
o es poden calcular també en un altre programa, doncs una discretització, i la passes aquí.
I un exemple de divulgació és que vaig fer una xerrada sobre la raó àuria,
i vaig començar així, hi ha retangles de forma més o menys allargada,
i llavors poses el mateix retangle en vertical,
llavors el que veus és que quan neixes la diagonal i tornes a unir-te amb el punt de dalt,
doncs en alguns queda la línia que hi haurà de cap avall, i en l'altre línia que hi haurà de cap amunt.
I d'entremig hi ha un retangle de forma particular, que és l'auri,
i són proporcionals, el retangle verd i el groc.
I tornem a la següent, transparència, tenim aquest dibuix,
posem el retangle d'or en groc, i llavors introduïm la espiral àuria.
Tot això amb slide only, i al final podem utilitzar aquest matxer retangle per posar un dibuix d'una espiral a natura,
i això, l'only know, la novena transparència, en el node aquí, el que fem és incloure una figura.
Inclo de gràfics, la mida que ens interessa, i el nom del dibuix que tenim.
També es poden treballar amb transparències i degradats, això ho deixo indicat i no insistiré gaire,
però hi ha aquest tipus de dibuix aquí.
I el que m'ha fet gràcia poder reproduir aquesta cosa que vaig veure al Paradox Museum de Barcelona,
que hi ha aquí un retangle de color gris, uniforme,
i aquí hi ha un altre retangle que sembla que és d'un altre color diferent de l'altre, o que va canviant.
Dona la impressió, però és el mateix retangle, es pot veure color gris, retangle 00.
Aquest d'aquí, shifted, 14 centímetres, i l'altre és el mateix... on era?
Bé, ara no el veig aquí, però són les mateixes coordenades shifted, és el mateix color.
I el que podem fer és un degradat del fons, i això fa que aquí sembli més clar i aquí sembli més oscura.
I ja per acabar dic que hi ha molta documentació a internet, i aquest exemple està tret d'aquesta pàgina web,
i perquè veieu que tot el codi és d'aquí, això es fa amb tec, i poses aquest codi i genera això,
o també aquest tipus de coses.
I llavors aquí teniu referències que he trobat, bueno, hi ha la pàgina d'etics, l'origen oficial,
el setan també, aquí hi ha exemples, i bueno, en cadascuna d'aquestes pàgines
he trobat coses interessants que he utilitzat en aquesta posició, i amb això seria tot.
Doncs ara, si algú de vosaltres vol fer una pregunta, passareu a mirar com pot fer el codi i fer-ho,
i ho sortirem també des de casa.
I després, si algú des de casa vol fer una pregunta, doncs podeu estar en el xat i jo després ho faré via veu,
també amb aquesta conversa.
A veure, dues coses o tres. Una és, jo veig que molts anys ha anat evolucionant molt,
quina evolució futura li preveus?
Aquesta és una.
L'altra és que això és un llenguatge, per lo millor amb el xat GPT o qualsevol programa d'aquests,
una manera que es cregui codi.
I finalment he vist amb algun del dibuix sobretot tridimensional,
les etiquetes, com es controla, com es controla el fi de les etiquetes.
Sí, sí.
És un programa que evoluciona, però com que ha evolucionat el tec,
potser hi ha algunes comandes que queden obsoletes més endavant,
però això s'ha d'actualitzar, mirant com funcionen les coses.
La segona pregunta que és si li pots demanar el xat GPT o alguna altra d'aquests
que creï una cosa d'aquestes, suposo que sí que es pot fer,
però jo he demanat, per exemple, que doni un programa per calcular el pullback
per una transformació del pla d'un camp vectorial
i el xat GPT o el copilot, en aquest cas,
i si et dona un programa Maple, que és el que utilitzo,
molt ben estructurat, amb els noms de les variables molt bé,
però hi fiques i no funciona.
I dius que no entenc per què no funciona, perquè és això el que ha de fer.
En algun moment s'ha despistat i ha posat local una variable que havia de ser global.
Llavors ho revises, dius sí, i treus això i ja funciona.
O sigui que suposo que li pots demanar que faci coses,
però segurament a la primera no t'ho farà bé
i trobar-li l'error em va costar molt més que no haver-lo fet d'entrada jo.
No sé si m'he deixat alguna cosa.
Ah, sí, les etiquetes.
Vols dir la veritat és que la part de 3D no l'ha utilitzat massa.
Vaig veure que existia això.
És automàtic això?
Això és automàtic, sí.
Jo crec que les posa a sobre i a la dreta per defecte.
Potser hi ha una opció per dir on es posarà la posició de les etiquetes.
Això s'ha d'anar mirant...
No ho he utilitzat massa i s'ha d'anar mirant cada cosa particular.
Hi ha molta documentació, però això no ho sabria dir-te.
Això ho posa automàticament, de veritat.
I aquesta sí que m'ha costat una mica més perquè, a més,
aquesta Y sí que surt com molt rara perquè està per darrera i no...
Jo he utilitzat el TIX, però, com deia Jordi Saludes,
a nivell d'usuari no soc cap especialista.
Hi ha coses que tampoc me les sé.
La continuació és ràpida?
Això és una bona pregunta.
Aquest triga una mica, però és per aquest dibuix.
Perquè hi ha molts bucles i això triga.
Pot trigar 20 segons en fer aquest dibuix.
Però tota la resta sí que va ràpida.
T'ensenyem alguna pregunta des de casa.
Puc, primer, que agraeix la documentació
i després pregunta si hi ha algun editor visual.
No, tu poses la graella de punts,
fas el dibuix que la comanda que vols que creus que funcionarà,
compiles i mires com queda.
Jo no conec, no, és directament fer-lo des del text.
Ricardo, quina és l'avantatge d'utilitzar TIX per graficar
en lloc d'utilitzar un autoprogramari
i inserir-ho com a imatge?
I després si preguntes una altra cosa,
què és l'avantatge d'utilitzar TIX?
Per fer gràfiques sí que les podem fer
amb un altre programa que sigui més sofisticat
i després passar-les.
És veritat que això potser arregla el tema
de les etiquetes que havíem dit abans, no?
Però la idea és que segons si hi ha un editor visual
o un editor visual,
si hi ha un editor visual o un editor visual,
però la idea és que, bueno,
sé conscients que tot això es pot fer
directament des de TIX.
Si, per exemple, no tens accés a un manipulador
per fer una gràfica o el que sigui,
la podem fer des del TIX.
És més com tenir aquesta informació
i saber què es pot fer.
I l'altra pregunta era...
Si hi ha alguna manera per fer-ho de pocs.
Això jo no ho he mirat,
perquè en els manuals
hi ha molts tipus de coses.
I sí que he vist diàgrafs de flux.
Jo no els he implementat,
però he vist que existeixen
i llavors és qüestió de mirar el manual
com el tema del salve.
Jo tampoc els he utilitzat,
però si existeixen he posat
una petita pingeada.
Els diàgrafs de flux també hi ha.
I, per exemple, també hi ha
coses per fer formes fractals.
Algunes ja predefinides,
com la Snowflake
i coses així.
Hi ha molta cosa desenvolupada
i és qüestió d'anar a buscar-ho.
Molt bé, doncs.
Si no hi ha cap altra pregunta,
ens les anirem a preguntar.
Es poden exportar els gràfics
de formats que estan a PDF?
Això el que crea és que
tu compiles el te,
que surt un PDF
i després d'aquest PDF
et pots fer un retall
i exportar-lo com a PDF
d'un tros.
Molt bé.
Gràcies.